Hivin hoidossa on edistytty, mutta kaikilla ei ole hoitoon varaa. Maailmassa oli viime vuonna noin 40 miljoonaa hiv-tartunnan saanutta.
Maailman 39,9 miljoonasta hiv-tartunnan saaneesta 86 prosenttia tietää tartunnastaan, kertoo YK:n raportti. Enemmistö heistä saa hoitoa tai heidän tautinsa on tukahdutettu, mutta yhdeksän miljoonaa heistä ei ollut viime vuonna hoidon piirissä.
Tartuntojen vähentämiseksi on tehty paljon, mutta YK:n mukaan kehityksessä on tapahtunut myös hidastumista.
Immuunikatoa aiheuttava virus yleistyy yhä useilla alueilla: Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa, itäisessä Euroopassa, Keski-Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa.
Edistystä on tapahtunut esimerkiksi niin, että on pistoksia joiden vaikutus kestää jopa puoli vuotta. Ongelma on kuitenkin hinta: tällaiset pistokset maksavat vuodessa noin 36 000 euroa.
Päivittäin otettavan lääkepillerin hinta on huomattavasti alhaisempi. Tällainen hoito maksaa noin 70 euroa vuodessa, mikä on mahdollistanut hoidon piirissä olevien määrän lisäämisen joissain maissa.
Suurin riski marginalisoiduilla ryhmillä
Viime vuonna noin 630 000 ihmistä menehtyi hiviin liittyviin sairauksiin. Se on selvästi vähemmän kuin huippuvuonna 2004, mutta kaksinkertainen YK:n UNAIDS-järjestön asettamaan tavoitteeseen verrattuna – tartuntojen määrän pitäisi olla vuonna 2025 alle 250 000.
Tartuntoja esiintyy erityisen paljon nuorilla naisilla joissakin Afrikan osissa. Marginaalisessa asemassa elävien, kuten seksityöläisten, osuus tartunnan saaneista on lisääntynyt.
UNAIDSin johtajan Winnie Byanyiman mukaan maailman johtajat lupasivat lopettaa AIDS-pandemian vuoteen 2030 mennessä, niin ettei se olisi yleinen terveysriski.
– Lupaus voidaan pitää vain, jos hivin torjuntaan laitetaan riittävästi varoja, ja jos kaikkien ihmisoikeuksia kunnioitetaan, Byanyima sanoi.