Ukrainan sodan pitkittyessä sotilaiden joukosta on alkanut kuulua arvostelua.
Yle haastatteli aiemmin ukrainalaissotilasta, joka kertoi Ukrainan armeijan komentotilanteen olevan huono. Sotilaan mukaan Ukraina tekee nyt samoja virheitä, joita Venäjä teki sodan alussa.
Ylen haastattelema sotatieteiden dosentti Ilmari Käihkö pitää joukkojen tilanteesta käytävää keskustelua tärkeänä.
– Keskustelu ukrainalaisten joukkojen laadusta on hirveän tärkeää, sillä Venäjällä on ollut oikeastaan koko sodan materiaaliylivoima.
– Sen takia ukrainalaisten on oltava jatkuvasti venäläisiä parempia ja fiksumpia pärjätäkseen sodassa. Siksi keskustelua Ukrainan armeijan laadusta on käyty jatkuvasti kahden vuoden ajan ajan, Käihkö selittää.
Käihkö sanoo, että kritiikki ylintä johtoa kohtaan on normaalia pitkittyneessä sodassa.
– Suomessa nyt oli tietysti se hyvä, että meillä oli Mannerheim, joka oli semmoinen ikoninen hahmo. Ukrainassa ei sellaista ole, Käihkö sanoo.
Tilanne kertoo kuitenkin samalla komennon ja rintamatilanteen kuilun syventymisestä, mikä sekin on tyypillistä pitkään jatkuneessa sodassa.
– Samaa komentajaa ja tilannetta voidaan katsoa hyvin eri tavalla, Käihkö sanoo.
Rintamalla tiedetään paikalliset olosuhteen ja nähdään, mitä käytännössä tapahtuu. Samalla näkökenttä on kuitenkin rajattu.
– Rivisotilas tíetää, mitä omassa juoksuhaudassa tapahtuu ja sieltä ehkä parisataa metriä eri suuntiin, mutta eihän sotilaalla todennäköisesti ole kokonaiskuvasta hirveän hyvää käsitystä.
Tilanne saattaa olla päinvastainen johdossa. Siellä nähdään kokonaiskuva, mutta rintamaolosuhteita ei välttämättä tunneta hyvin.
– Tässä on jatkuva konfliktin mahdollisuus: rintamasotilaat pitävät komentajia tyhminä ja komentajat ovat turhautuneita siitä, kun rintamalla eivät asiat etene, Käihkö sanoo.
Sotaa käyvät osapuolet muuttuvat toistensa kaltaisiksi
Ukraina on pyrkinyt muuttamaan armeijaansa länsimaisempaan suuntaan ainakin vuodesta 2014 lähtien. Venäjän täysimittaisen hyökkäyksen alussa Venäjä teki useita virheitä, Ukraina taas oikeita ratkaisuja.
Saattoi syntyä vaikutelma, että Venäjän ”Neuvostoliiton peruja oleva armeija”, saisi kunnolla selkäänsä Ukrainan länsimaalaisemmalta armeijalta. Kuva oli Käihkön mukaan liioiteltu.
– Tosiasiassa siellä on kaksi armeijaa, joilla kummallakin on Neuvostoliiton taustaa ja eivät ne nyt aina hirveän erilaisilta vaikuta. Strategiat ovat toki hyvin erilaisia, toinen hyökkää ja toinen puolustaa. Kumpikaan ei kuitenkaan pysty liikesodankäyntiin, jota korostetaan lännen sotadoktriinissa.
Liikesodankäynnillä tarkoitetaan eri aselajien koordinoitua toimintaa.
Lisäksi Käihkö nostaa esille kiinnostavan ilmiön: sotaa käyvät osapuolet muuttuvat ajan myötä enemmän toistensa kaltaisiksi. Silloin Venäjän miesylivoima alkaa Käihkön mukaan korostua.
Ukrainan armeijan uudistusprosessi on nopeutunut viimeisen kahden vuoden aikana. Länsimaat ovat myös kouluttaneet kymmeniätuhansia ukrainalaisia sotilaita. Eikö se sitten näy Ukrainan kyvykkyydessä?
– Länsimainen koulutus on ollut pikakoulutusta ja sitä on kritisoitu siitä, että se ei ole aina huomioinut näitä Ukrainan olosuhteita. Voidaan kysyä koulutuksen laadusta, että kuinka hyvää se on ollut, Käihkö sanoo.
Sotiminen muuttuu alkeellisemmaksi
Käihkö nostaa esille, että isossa kuvassa Ukrainan rintamalla tapahtuu sodankäynnin suhteen vastakkaista dynamiikkaa. Samaan aikaan kun drooneja käytetään yhä enemmän ja tehokkaammin, on sotilaiden koulutustaso puolin ja toisin huonompaa.
– Koulutetut joukot on tuhottu varsinkin sodan alussa, eikä koulutukseen ole panostettu tarpeeksi. Sitten joukot todellakin toimivat alkeellisemmin, Käihkö sanoo.
Ukrainan tulisikin Käihkön mukaan panostaa paljon tehokkaampaan koulutukseen. Ukraina on tehnyt tässä suhteessa virheitä, ja se selittää osaltaan, miksi Ukrainalla ei mene niin hyvin.
Ulkopuolisen on vaikea sanoa, ovatko ongelmat Ukrainan komennossa rakenteellisia vai onko esimerkiksi Ylen jutussa kerrotuissa ongelmissa kyse enemmän yksittäistapauksesta.
– Monien ukrainalaissotilaiden mukaan koulutuksen puute on armeijassa rakenteellinen ongelma. Silloin tulee tällaisia epäpäteviä komentajia, joita sotilaat ovat kritisoineet paljonkin.
Käihkön mukaan Venäjä on panostanut enemmän koulutukseen, mutta huomauttaa samalla, että hyökkääminen on puolustamista huomattavasti vaikeampaa.
Syrskyiin kriittisesti suhtautuva ukrainalainen sota-analyytikko Oleg Ždanov sanoi Ylen haastattelussa, että päällimmäinen ongelma Ukrainassa ei kuitenkaan ole armeijan ylipäällikkö, vaan aseiden riittämättömyys.
Myös Käihkö nostaa Ukrainan päällimmäisiksi ongelmiksi muut asiat.
– Ukrainan kolme ongelmaa ovat aseet, linnoitteet, miehistö. Ja nämä kaikki Ukrainan pitäisi saada kuntoon.