Digitalisaatiosta etsitään lääkettä sosiaali- ja terveysalan henkilöstöpulaan. Hyvinvointiala Halin hoivajohtaja ehdottaa ratkaisuksi lääkerobotteja ja puheentunnistusta.
Hoitohenkilökunnan työtehtävistä kaikki sellaiset, mitkä voidaan digitalisaation tai teknologian kautta siirtää ihmiseltä pois, pitäisi digitalisoida. Näin sanoo Hyvinvointiala HALI ry:n hoivajohtaja Arja Laitinen Ykkösaamussa.
– Se pitäisi tehdä, jotta [hoitohenkilökunnalla] jää aikaa kohtaamiseen, Laitinen sanoo.
Terveyskeskuksia on tänä kesänä kiinni ennätysmäärä työvoimapulan vuoksi. Ylen tekemän selvityksen mukaan terveyskeskuksia on määräaikaisesti suljettuna liki jokaisella Suomen hyvinvointialueella.
Torstain Ylen aamussa ja Ykkösaamussa Laitisen kanssa tilanteesta oli keskustelemassa kriisitoimintojen johtaja Sanna Vesikansa Mieli ry:stä.
Robotit ja puhesensorit vapauttaisivat hoitajien työaikaa
Lääkkeiden jakamisen ja annostelun voisi tulevaisuudessa tehdä hoitohenkilöstön puolesta lääkerobotti. Robotti voisi ilmoittaa, milloin lääke täytyy ottaa, ja se myös annostelisi lääkkeen valmiiksi.
Laitisen mukaan tämä vapauttaisi hoitajien työaikaa lääkkeenjaosta esimerkiksi hoivakodeissa asiakkaan muuhun kohtaamiseen.
– Korostan, että tämä ei tarkoita, että robotit tulevat ja hoitavat meitä.
Myös puheentunnistusohjelmien käytöstä olisi Laitisen mielestä hyötyä sosiaali- ja terveyspalveluissa. Se vapauttaisi hoitohenkilökunnan kädet kirjaamistyöstä.
– Hyvin paljon tulee palautetta, että hoitajat istuvat tietokoneen ääressä valtaosan päivää ja kirjaavat. Kirjaaminen on äärimmäisen tärkeää työtä, mutta meillä on varmasti lähitulevaisuudessa sellaisia ratkaisuja, jotka tunnistavat puheen ja siirtävät sen potilastietojärjestelmiin, Laitinen sanoo.
Vesikansa pitää digitalisaatiota yhtenä mahdollisuutena, mutta ei kuitenkaan ainoana ratkaisuna sosiaali- ja terveysalan työntekijäpulaan. Hänen mielestään täytyisi aina muistaa, että kaikki eivät pysty käyttämään digitaalisia välineitä.
Työvoimapula ei yhtä hälyttävä yksityisessä terveydenhuollossa
Henkilöstöpulasta johtuvat terveyskeskusten kesäsulut alkoivat Suomessa kolme vuotta sitten. Nyt terveyskeskuksia on suljettu Manner-Suomessa ainakin osin henkilöstöpulan vuoksi peräti 120.
Hyvinvointiala HALI ry edustaa sote-alan yrityksiä ja järjestöjä. Laitisen mukaan kesän henkilöstötilanne on yksityisellä sektorilla vaikuttanut poikkeuksellisen hyvältä. Sijaisia on riittänyt ja myös vakituisiin tehtäviin on ollut useampia hakijoita.
Eroja julkisten ja yksityisten palveluiden henkilöstötilanteessa voivat selittää Laitisen mielestä osin hyvinvointialueiden tekemät muutokset, kuten esimerkiksi työpisteiden ja esihenkilöiden vaihdokset. Laitisen mukaan myös palkkaus lisää yksityisten sosiaali- ja terveyspalveluiden vetovoimaa.
Vesikansan mukaan julkisten palveluiden sulkeminen ja supistaminen näkyvät kesällä mielenterveysjärjestöjen työssä. Kriisipuhelimeen soittaa paljon ihmisiä, jotka ovat pyrkineet päivystykseen tai terveyskeskukseen. Sieltä heidät on ohjattu järjestöjen avun piiriin.
– Tietenkin olemme apuna ja tukena parhaamme mukaan, mutta kesä on pysäyttävää aikaa järjestöissä. Silloin näkyy se, miten ihmiset jäävät tavallaan oman onnensa nojaan kesän ajaksi, toteaa Vesikansa.