– Venäjän johto teki sodan alussa paljon idioottimaisia päätöksiä. Nyt komentajamme haluavat ottaa heidät [idiotismissa] kiinni. Näin tilannetta voisi luonnehtia.
Näin 34-vuotias ukrainalaissotilas kirjoittaa Ylelle. Hän arvostelee ankarasti Ukrainan armeijan johtoa, eikä siksi esiinny jutussa omalla nimellään. Arvostelu voisi johtaa ongelmiin.
Käytämme sotilaasta nimeä Taras.
Yle on ollut Tarasiin yhteydessä läpi sodan. Taras liittyi Ukrainan aluepuolustusjoukkoihin Venäjän täysimittaisen sodan ensimmäisenä päivänä. Nyt hän palvelee pataljoonassa, joka liitettiin Ukrainan 41. mekanisoituun prikaatiin kesäkuun lopussa.
– Kun aloitimme osana prikaatia, prikaatin komentaja alkoi antaa pataljoonallemme lähes itsetuhoisia tehtäviä. Sotilaita lähetettiin hyökkäyksiin ilman tykistön, panssarivaunujen tai minkään muunkaan tukea, Taras sanoo.
Taistelukyvyssä kolaus
Tarasin prikaati on sijoitettu Donetskin alueelle. Se on ottanut osaa taisteluihin Nju-Jorkin ja Tšasiv Jarin suunnilla, eli juuri niillä alueilla, joissa Ukraina on kärsinyt aluemenetyksiä viime aikoina.
Taras ei ole ainoa, joka arvostelee prikaatin johtoa. Myös Tarasin komentaja on kritisoinut prikaatin johtoa julkisesti sosiaalisessa mediassa heinäkuussa, ja prikaatin jännitteet nousivat uutiseksi Ukrainan mediassa.
Komentaja syytti aluemenetyksistä suoraan prikaatin johtoa. Tarasin mukaan uutisoinnin seurauksena pataljoonaan on tehty tarkastuskäyntejä tarkoituksena ”sulkea miesten suut”.
Tunnelmat eivät ole Tarasin taistelutovereiden keskuudessa korkealla.
– Tilanne näyttää hyvin synkältä, sen voin sanoa. Venäläiset aistivat heikkouden joukkojemme hallinnassa ja ryömivät eteenpäin jatkuvasti.
Pataljoona kärsi yhden viikon aikana yhtä suuret tappiot kuin koko sodan aikana eri taisteluissa, joihin Tarasin pataljoona on ottanut osaa.
Alla olevasta vertailukartasta näet, kuinka tilanne on muuttunut Donetskin alueella kesä- ja heinäkuun aikana. Liu’uta pystyviivaa.
Nyt pataljoona on menettänyt taistelukykynsä tappioiden seurauksena, Taras kertoo. Ukraina tekee etenemisen venäläisille helpommaksi, koska monet komentajista ovat epäpäteviä, niin kutsuttuja jees-miehiä, Taras tykittää Ylelle.
– He ovat henkilöitä, jotka eivät osaa ajatella itse ja jotka vain toteuttavat käskyjä. He suostuvat kaikkeen miellyttääkseen esimiehiään, Taras sanoo.
Asiat muuttuivat Tarasin mukaan huonommaksi sen jälkeen, kun armeijan ylipäälliköksi nimettiin Oleksandr Syrskyi helmikuussa. Hän korvasi armeijan suosiossa olleen Valeri Zalužnyin.
Uusi ylipäällikkö Syrskyi, 58, sai sotilaskoulutuksensa Moskovassa ja on lempinimeltään ”teurastaja”. Lempinimi juontaa juurensa Bahmutin kaupungista, josta Syrskyi oli vastuussa ja jonka puolustustaistelussa kuoli paljon ukrainalaisia.
Syrskyi itse sanoo tuoreessa haastattelussa, että Ukrainan taktiikka on muuttunut, eikä Ukraina pyri pitämään linjoja pystyssä hinnalla millä hyvänsä.
Tarasin väitteet ovat kovia, ja siksi Yle kysyi kahdelta ukrainalaisasiantuntijalta, onko tilanne Ukrainan armeijassa todella niin huono kuin Taras kertoo.
Uusi ylipäällikkö arvostelun kohteena
Politiikan tutkija Volodymyr Fesenkon mukaan suhtautuminen ylipäällikkö Syrskyiin jakaa sotilasasiantuntijoita. He saattavat antaa päinvastaisia arvioita hänestä, Fesenko sanoo.
Fesenkon mukaan arvostelu Syrskia kohtaan ei ole täysin oikeutettua, ja hänen mukaansa ei ole niinkään väliä, onko komentaja saanut koulutuksensa Neuvostoliitossa vai edustaako hän länsimaisempaa koulukuntaa.
Ukrainan armeija on pyrkinyt irtautumaan neuvostoarmeijan henkisestä kuormasta, mutta prosessi on ollut hidas. Monet komentajista ovat saaneet koulutuksensa Neuvostoliitossa, ja armeijan sisällä on ollut ristivetoa läntisten ja neuvostohenkisempien metodien välillä.
Lue lisää: ”Ulkopolitiikkamme oli teeskentelyä” – ukrainalaisupseeri paljasti tutkimuksessaan Putinin suunnitelman pitkät juuret
Tilanteet kentällä voivat olla hyvin erilaisia, Fesenko huomauttaa.
– Toisissa yksiköissä komentaja edustaa neuvostoliittolaista koulukuntaa ja toisissa länsimaista.
Siksi suurin vaikutus Fesenkon mukaan on komentajan persoonallisuudella, ei koulukunnalla.
– Ja kun tilanne on vaikea, sotilaskomentajan on suoritettava tehtävä hyökkäyksen käynnistämiseksi tai tietyn asutuksen valtaamiseksi hinnalla millä hyvänsä.
Takaisin neuvostoarmeijaksi
Politiikantutkija Fesenkon kanssa täysin eri mieltä on sota-analyytikko Oleg Ždanov. Ždanov sanoo suorat sanat Syrkyista ja Ukrainan armeijan tilanteesta Ylelle.
– Tilanne muuttui radikaalisti Syrskyin tulon jälkeen. Ukrainan armeija otti kaksi askelta taaksepäin.
Ždanov on Ukrainan asevoimien eversti, joka ei ole enää vakinaisessa palveluksessa. Hän julkaisee päivittäin Youtubessa sota-analyyseja, joita sadattuhannet seuraavat.
Ždanovin mukaan Syrskyi on muuttamassa Ukrainan armeijaa takaisin neuvostoarmeijaksi, erityisesti joukkojen johtamistyylissä.
– Tästä on tulossa yhä suurempi ongelma meille, Zhdanov sanoo.
Ždanovin mielestä Ukrainan armeijan komentoketjussa pitäisi suorittaa suorastaan puhdistus.
– Tehtäviin on nimitettävä upseereja, jotka ovat saaneet koulutuksensa Ukrainassa. Ja sellaisia, jotka ovat olleet juoksuhaudoissa, eikä mitään ”parkettikenraaleita”, Ždanov tilittää.
Pulaa sotilaista
Ukraina on kärsinyt kroonisesta miespulasta paljon suurempaa vihollista vastaan. Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi hyväksyi toukokuussa uuden mobilisaatiolain, jonka turvin liikekannallepantavien alaikäraja laski 27 vuodesta 25 vuoteen.
Rivisotilas Taras ei ole juuri huomannut tilanteen helpottuneen ja manaa, kuinka hitaasti laki hyväksyttiin.
– Meillä on pari uutta kaveria, jopa motivoituneita, mutta he ovat pisara meressä. Ja heidät lähetetään usein vaikeimpiin paikkoihin, Taras sanoo.
Ždanovin mukaan uusi mobilisaatiolaki toimii ja tilanne sotilaiden suhteen tulee helpottamaan.
Myös Zelenskyi on viestinyt, että miehistötilanne on parantunut. Ongelmana ovat sen sijaan aseet: Zelenskyin mukaan Ukrainassa on jopa neljätoista prikaatia, joille ei riitä aseita.
Pulaa aseista
Ukrainan tilanne rintamalla helpotti sen jälkeen kun Yhdysvaltojen yli puoli vuotta jumissa ollut apupaketti meni viimein läpi huhtikuussa. Sotilastarvikkeiden saapuminen rintamalle asti on kuitenkin hidasta. Saksalainen ajatushautomo kirjoitti kesäkuussa, että tosiasiassa vain puolet Ukrainalle luvatusta sotilasavusta on saapunut Ukrainaan.
Moni sota-asiantuntija ja poliitikko on kritisoinut länttä siitä, että aseita toimitetaan Ukrainalle vain siinä määrin, että Ukraina pystyy pitämään rintamalinjan vaivoin paikoillaan.
Ždanov on samoilla linjoilla. Hänen mielestään Ukrainan vaikea rintamatilanne liittyy lopulta ennen kaikkea aseiden riittämättömyyteen.
– Toimitettavien aseiden määrä ei vastaa armeijan vaatimuksia, Ždanov sanoo.
Hän uskoo, että jos aseita olisi tarpeeksi, Ukraina pystyisi ratkaisemaan ongelmansa venäläisten kanssa taistelukentällä huolimatta asevoimien sisäisistä ongelmista.
Rivisotilas Tarasilla on asepulasta esimerkkejä.
– Komentaja kieltää ampumasta enemmän kuin 5–10 kranaattia päivässä. Se on järjetöntä, kun ottaa huomioon, että vihollisen puolelta suorastaan sataa kranaatteja. Lisäksi ohjattuja ilmapommeja lentää asemiimme jatkuvasti, Taras tilittää.
Hän syyttää huonosta tilanteesta kuitenkin enemmän komentajiaan.
– Kun komento on tällainen, ei länsimaisilla aseilla ole merkitystä. En voi sanoa, että kaikki olisi täysin epätoivoista, mutta monet sotilaat ovat olleet rintamalla jo yli kaksi vuotta, ja heidät on kulutettu loppuun.